Z creation.com/single-cell-irony přeložil Jakob Haver – 11/2019. Translation granted by Creation.com – Přeloženo s povolením od Creation.com.
![single-celled-irony](https://kreacionismus.cz/wp-content/uploads/2019/11/single-celled-irony-300x225.jpg)
© iStockphoto.com / Henrik5000
Materialisté se vysmívají myšlence, že první zárodečná buňka Ježíše vznikla zázračně, ale zároveň nemají problém s tím, že první živá buňka vznikla samovolně.
Mnozí lidé mají potíže s přijetím zázraku Ježíšova početí z panny.1 Často je zamítáno jako biologicky nemožné – mají to za mýtus, který patří do předvědecké éry. Je však ironií, že mnozí lidé, kteří se vysmívají narození z panny, nevidí nic divného na podobném „zázraku“, který – stejně jako u narození z panny – začíná jedinou buňkou.
Počátek života z jediné buňky
Nový zákon ukazuje, že Ježíš si prošel normální dobou těhotenství (9 měsíců). Tudíž lze důvodně předpokládat, že Ježíš, stejně jako vy i já, začal svůj embryonální vývoj z jediné buňky. Normálně se první buňka vytvoří spojením vajíčka se spermií. Tato první buňka obsahuje celý lidský genom – od každého rodiče jednu sadu chromozomů. Ale protože Ježíš neměl lidského otce, byl k vytvoření první buňky nutný nadpřirozený zásah.
Lidé, kteří odmítají narození z panny, mají v zásadě problém se vznikem této první buňky. Zbývající část devítiměsíčního procesu se obvykle za zázračnou nepovažuje, protože každoročně se takto odehrává nesčetněkrát po celém světě.
Evoluční počátek z jediné buňky
Původ první buňky je v evoluční biologii také kriticky důležitý. Vzpomínám si na jednoho z mých univerzitních lektorů, který nám říkal, že buňky mohou pocházet pouze z jiných buněk – ale pak se rychle opravil: „samozřejmě s výjimkou první buňky“. Podle evolučních domněnek lze celý život zpětně vystopovat až k té jediné buňce, která vznikla sama od sebe z neživých chemikálií.2 Ale protože i ta nejjednodušší buňka kterou známe je nesmírně složitá,3 zůstává evolucionistům nezáviděníhodný úkol vysvětlit, jak by taková složitost mohla vzniknout náhodou.4
Závažnost tohoto problému potvrdili mnozí vědci. Například Nicholas Wade, vědecký autor pro New York Times přiznal: „Vysvětlit chemii prvního života je noční můrou.“5 Avšak nejvíce svým hodnocením problému překvapil Francis Crick – muž, který získal Nobelovu cenu jako spoluobjevitel struktury DNA. Jeho shrnutí: „Čestný muž, vyzbrojený všemi dnes dostupnými znalostmi může pouze konstatovat, že v určitém smyslu se tu vznik života objevil v jednom okamžiku téměř zázrakem – tak mnohé jsou podmínky, které by musely být pro zdárné fungování splněny“ [zvýraznění bylo přidáno].6 Takže dokonce i Francis Crick, který sám sebe považuje za ateistu si myslí (i když neochotně), že k popisu vzniku první živé buňky je zcela na místě použít slovo „zázrak“.
Možná mají ateisté s křesťany více společného, než jsou ochotni si přiznat. Přestože se mnozí posmívají myšlence, že první zárodečná buňka Ježíše vznikla zázrakem, sami nemají problém s přijetím toho, že první živá buňka (která údajně dala vzniknout všemu živému) povstala „zázračně“. Toto je vskutku jednobuněčná ironie.
Tajemství života – od početí k porodu
(české titulky)
Alexander Tsiaras představuje krátkou, o to víc však ohromující vizualizaci zrození člověka. Cesta od početí k narození dítěte je v podstatě souvislou řadou fascinujících událostí.
Co je pozoruhodné, že Alexander Tsiaras není křesťan ani kreacionista, a přesto jako odborník je zaskočen a ohromen tou úžasnou komplexností a sofistikovaností života a v dokumentu s obdivem říká, že je podle něho těžké nepřipisovat tohle všechno Bohu. (Zdroj: www.ted.com)
Odkazy a poznámky
- Podrobněji o tom viz na creation.com/virgin.
- Někteří vědci zabývající se původem života spekulovali o tom, že genetický systém se nejprve vyvinul bez buněčné membrány, ale ostatní uznali „že genetika a membrány se musely vyvinout společně“. Wade, N., New glimpses of life’s puzzling origins, The New York Times, 15 June 2009; nytimes.com/2009/06/16/science/16orig.html.
- Viz Sarfati, J., By Design, Creation Book Publishers, 2008, chapter 11.
- Natural selection cannot be invoked because it only works on self-reproducing entities.
- Wade, N., Life’s origins get murkier and messier, The New York Times, 13 June 2000; nytimes.com/2000/06/13/science/life-s-origins-get-murkier-messier-genetic-analysis-yields-intimations.html.
- Crick, F., Life Itself: Its Origin and Nature, Simon and Schuster, New York, 1981, p. 88. Ačkoli Crick vyslovil tato slova před více než 35 lety, stále představují dnešní realitu. Například: „Neobyčejnost a složitost buňky je natolik vzdálená od čehokoli neživého v dnešním světě, že zůstáváme bezradní nad tím, jak toho bylo dosaženo.“ Kirschner, M. a Gerhart, J., The Plausibility of Life: Resolving Darwin’s Dilemma, Yale University Press, New Haven and London, 2005, p. 256.
Od jednoho člověka jsem se dozvěděl informaci o tom, jak se připravuje buňka k prohlížení pod elektronovým mikroskopem. Prý se vloží do nějakého blíže neupřesněného vodného roztoku – nebo přímo pouze vody – odsaje se přebytečná voda něčím – konkrétně např. zmijákem – savým papírem – dokud není buňka tzv. na “suchu” – a poté se skokově zmrazí minimálně na teplotu – mínus minimálně 175 stupňů celsia – a až poté se při udržování této minimální teploty začne zkoumat pod elektronovým mikroskopem. Prý se s ní dá pak dělat cokoli… Číst vice »